A Tanító- és Óvóképző Intézet szakdolgozati követelményei

A diploma megszerzéséhez a végzős hallgatóknak szakdolgozatot kell benyújtaniuk, melyet oktatói irányítással, határidőre készítenek el, és kijelölt bizottság előtt védenek meg. Minősítést és osztályzatot kapnak, ami beszámít a záróvizsga átlagába.
A szakdolgozat témaválasztása kapcsolódjon a végzettséghez, és ezt a diplomamunka pedagógiai fejezetének szemléltetnie kell.
A szakdolgozat terjedelme min. 30 oldal legyen. Ebből 5 oldal a pedagógiai fejezet, ami nem óravázlat, hanem a témakifejtés, vagy annak egy részének gyakorlati – azaz tanítási – szempontok szerinti részletezése.
A szakdolgozat ötven oldalnál lehetőleg ne legyen hosszabb!

I. Formai követelmények

	Betűtípus: Times New Roman

	Betűméret: 12 – főszöveg
  10 – lábjegyzet és mottó

	Sortávolság: másfeles – főszöveg
   szimpla – lábjegyzet és mottó

	Sorelválasztás

	Sorkizárás: főszöveg és lábjegyzet egyaránt

	Nyomtatási tükör: kb. 16x23,5 cm

	Oldalszámozás: 10-es méret
   lap alján: jobb szélen

	Bekezdések: a Tab-billentyűvel
 A bekezdések között nincs plusz enter!

	Kiemelések: aláhúzás nincs!
 dőlt: műcímek (toldalék nélkül), mottók és fontosnak gondolt
 				kifejezések, valamint nyelvi példák
 félkövér: fejezet- és alfejezetcímek, lábjegyzetszámok

	
A pedagógiai tárgyú dolgozatoknak az itt leírtakon kívül még egyéb követelményei is vannak. Ezek elérhetők az Alkalmazott Pedagógia és Pszichológia Tanszék honlapján.

Tagolás: minden főfejezet új oldalon kezdődik
Fejezetcímekkel, számozás nélkül.
Az alfejezeteket plusz 2 enter választja el a következő alfejezet címétől.
Az alfejezet címét plusz 1 enter választja el az alfejezettől.

Szerkezet: címlap
bevezetés – max. két oldal
tartalomjegyzék – a szakdolgozat elején
témakifejtés
pedagógiai rész
összegzés – max. két oldal

	Címlap: a mellékelt szabvány szerint

	Kötés: fekete színű

	Borítófelirat: szakdolgozat, név és évszám

	Példányszám: 1 kötött a szakcsoportoknak
1 spirálozott a témavezetőnek

II. A szakirodalom felhasználása

A diplomamunka elkészítésének alapvető követelménye egy önállóan választott vagy a konzulens által javasolt – de mindenképpen egyeztetett – téma szakirodalmának felkutatása és feldolgozása saját szempont(ok) szerint.
A végzős hallgató ismerje a téma szakirodalmát, amit minősítsen is a vizsgálódásai irányainak megfelelően. Diplomamunkája tükrözze a szakirodalom-ismeretet, a szükséges idézetekkel és pontos forrásmegjelöléssel, azaz lábjegyzetekkel.
Jelöletlen idézetek (vagyis „ollózás”) esetén érvénytelen a szakdolgozat.

1. Az idézés módjai:

A szerzőhöz köthető speciális kifejezések forrását jelölni kell.
Példa: Mindez 1948 februárjában, tehát „a fordulat évé”-ben látott napvilágot, (lábjegyzetszám ide, a vessző után, szóköz nélkül!) ami megmagyarázza, hogy a baloldali elkötelezettségű kritikus számára az említettek miért tűnnek korszerűtlen irodalmi hősöknek.

A saját gondolatok megfogalmazásához hasonlóan az idézés is választékos legyen. Ehhez váltakozva célszerű használni a különböző idézési módokat. Egyszerűbb a kettős pontot követő idézet, bonyolultabb a saját mondatba illesztett idézet.
Példa: Mindez egészen a zárásig hagyományos elbeszélésnek tűnik, ám a csillaggal elválasztott, hitelesítő zárómondat anekdotikussá teszi: „Évek múltak el ezután, míg egyszer a sors Csányi Pistával összehozott, aki e röviden leírt esetet maga beszélte el nekem, büszkén mutatva eközben a két medvebőrre, mint elbeszélésének nyomatékos bizonyítékára.” (Lábjegyzetszám ide, az idézőjel után, szóköz nélkül!)
Példa: Első nyilvános sikereinek egyikét tulajdonképpen neki köszönhette, ugyanis amikor 1940 májusában a kassai Kazinczy Társaság irodalmi estet rendezett, ezen Fekete István a Sinyi című írását olvasta fel. Egy beszámoló szerint „hősében igen érdekes és rokonszenves figurát rajzol. Előadásának finom humora és melegsége s leírásának művésziessége nagyon megkapták a hallgatóság lelkét”. (Lábjegyzetszám ide, az idézőjel után, szóköz nélkül!)
Példa: Az Új Magyarország, a Magyar Nemzet és a Szabad Nép sommásan, de kérlelhetetlenül ítélkező bírálóihoz hasonlóan elfogult Pándi Pál például azt kifogásolta a Diáriumban, hogy „szinte kivétel nélkül »nadrágosokról« van itt szó: jegyző, erdész, postáskisasszony van közöttük, aztán meg harmincholdasok és vasúti férfiak, de még a parasztok közül is inkább csak a zsírosabbjával foglalkozik az író”. (Lábjegyzetszám ide, a pont után, szóköz nélkül!)
Példa: Pándi Pál recenziójának folytatása elismeri ugyan az író ábrázolásmódjának erényeit, de a nézőpontját egészében elveti, mondván, „sok tekintetben nagyon élesen és hűen látja figuráit Fekete István, de inkább csak azokat a mozdulataikat lesi el, észjárásuknak, spontán érzelmi villanásaiknak inkább csak azokat a töredékeit örökíti meg, amelyek az Új Idők-típusú elbeszélések óta egyre szürkülő emlékként élnek olvasóközönségünkben a falu-kisváros »nadrágosairól«”. (Lábjegyzetszám ide, a pont után, szóköz nélkül!)
	Az idézeten belüli idézet az ún. francia idézőjellel (»«) történjen.
Az idézeten belüli kihagyás jele: […]
Példa: Kati nevezi el a Csutakot negatív színben feltüntető, de színt nem valló rémalakot Gyáva Dezsőnek. És azt is ő mondja a fiúnak, hogy „Te mindig mászkálsz, összeakadsz valakivel, és benézel valahová. […] Majd te megismered. Majd összeakadsz vele”. (Lábjegyzetszám ide, a pont után, szóköz nélkül!) S Csutak elindul.
Több oldalnyi szakirodalom néhány mondatos összefoglalása esetén a főszövegben célszerű a szerző nevét megemlíteni.
	Példa: Dávidházi Péter összegzése szerint a magyarországi Shakespeare-kultusz…
	A bekezdés végén lábjegyzet jelölje a pontos forrást, oldalszámokkal.

2. Lábjegyzetek:
	
Elektronikus forrás kizárólag csak abban az esetben elfogadható, ha a felhasznált szöveg sehol sem jelent meg nyomtatásban. Ekkor azt a minimális internetes adatsort kell dátummal feltüntetni, amelyen ez a forrás elérhető, illetve ellenőrizhető.
A lábjegyzetelés mindenekelőtt egyértelmű és következetes legyen. Ennek módját a témavezetővel az adott tudományterület elvárásai szerint kell egyeztetni.

A nyomtatott forrást teljes adatsorral kell jelölni a lábjegyzetben. Példák:

	Tarján Vilmos: Jazz. In: Tarján Vilmos: Pesti éjszaka. Bp., 1940. 49-53.
Dugonics András: Magyar példabeszédek és jeles mondások. II. Szeged, 1820. 300.
Bárczi Géza: A magyar nyelv életrajza. Második kiadás. Bp., 1966. 368-369.
Michael Jacobs: Fejezetek a jazz történetéből. Bp., 1999. 122. Simon Géza Gábor
fordítása. (Lábjegyzetben folytatólagosan!)
K. M. Kertbeny: Alfabetische Namensliste ungrischer Emigration. 1848-1864.
Brüssel & Leipzig, 1864. (Lábjegyzetben folytatólagosan!)
Csapó Katalin: Cigányzene a kávéházakban a 19. században.
In: „Budapest nagykávéház.” Bp., 2002. 101-117. Szerk.: Saly Noémi. (Folyt.)
	In: A pálya szélén. Lengyel Balázs beszélgetése Mándy Ivánnal. In: A pálya szélén.
In memoriam Mándy Iván. Bp., 1997. 137-154. Szerk.: Domokos Mátyás
és Lengyel Balázs. (Lábjegyzetben folytatólagosan!)
	Krúdy Gyula: A Kakasos-ház és vendégei. (Ady Endre éjszakáiból).
Nyugat, 1925. júl. 1. 55-71. (Lábjegyzetben folytatólagosan!)
Mándy Iván: Szürke ló. Vigilia, 1957/1. 19-22. In: Mándy Iván: Lélegzetvétel nélkül.
Bp., 1984. 365-371. (Lábjegyzetben folytatólagosan!)
Kossuth Lajos levele Figyelmessy Fülöphöz. Torino, 1864. ápr. 24. Magyar Országos
Levéltár. Kossuth-gyűjtemény I. 4269. (Lábjegyzetben folytatólagosan!)

Ismételt felhasználása esetén csak részadatok szükségesek, rövidítésekkel.
Ha a következő forrás ugyanaz, akkor: Uo. 371. (= Ugyanott)
Ha a következő utáni forrás ugyanaz: Bárczi Géza i. m. 378. (idézett műve)
Ha egy szerző több műve váltakozva forrás, akkor a teljes adatsorú első jelölés után csak a szerző neve, művének címe és az aktuális oldalszám kell: Bárczi Géza: A magyar nyelv életrajza. 381-382.

3. Végjegyzetek:

Ez esetben a forrásokat Felhasznált irodalomként a szakdolgozat végén kell teljes adatsorral közölni. Közvetlen jelölése az idézetek után, zárójelben történjen.
	Példa: (Bárczi 1966. 368-369.) vagy (Krúdy 1925)

III. Egyéb jelek, jelölések 

	– gondolatjel. Példa – írta Kosztolányi Dezső –
	- kötőjel. Példák: 1967-ben
többé-kevésbé
1%-át
név- és rangsor
Petőfi-kötet

IV. Képek, grafikonok és egyéb mellékletek
Ezek a témaválasztástól függően szükséges vagy lehetséges kiegészítői a szakdolgozatnak. A funkcionálisan disszertációba szerkesztett fényképek és egyéb illusztrációk elsősorban akkor szerepeljenek, ha a szakirodalom még nem ismeri őket, vagyis a kutatás során előkerült újdonságok, illetve saját készítésű dokumentációk.
A mellékletekre a sorszámuk feltüntetésével célszerű utalni a főszövegben.
Innen-onnan összemásolt fényképek ne gyarapítsák a terjedelmet!

V. Védés
A leadási határidőt követően, a tanszék által kijelölt időpontban kerül sor a szakdolgozat szóbeli megvédésére. Ezen a végzős hallgató a témavezető és egy további oktató jelenlétében, elsősorban az utóbbi kérdéseire válaszolva bizonyítja tájékozottságát a benyújtott diplomamunka témájában. A szigorlati vizsgák körülményeire célszerű felkészülnie.